Осман Акчокракли | |
---|---|
крим. Osman Nuri-Asan oğlu Aqçoqraqlı | |
![]() Осман Акчокракли | |
Ім'я при народженні | крим. Osman Aqçoqraqlı |
Народився | 3 січня 1878 Бахчисарай, Таврійська губернія, ![]() |
Помер | 17 квітня 1938 (60 років) Сімферополь, Кримська АРСР, Російська РФСР, ![]() ·розстріляний НКВД |
Громадянство | ![]() |
Національність | ![]() |
Діяльність | поет, письменник, журналіст, історик-археолог, сходознавець, лінгвіст-поліґлот, етнограф, літературознавець, педагог |
Відомий завдяки | видатний діяч кримськотатарського відродження |
Знання мов | турецька[1], кримськотатарська, арабська і російська |
Заклад | КДПІ, Кримський татарський педагогічний технікум і Санкт-Петербурзький Імператорський університет |
Конфесія | Іслам |
Родичі | Асан Акчокракли |
Осма́н Нурі-Аса́н-оглу Акчокракли (крим. Osman Nuri-Asan oğlu Aqçoqraqlı, *3 січня 1878 — †17 квітня 1938) — діяч кримськотатарського культурного відродження. Поет, письменник, журналіст, історик-археолог, сходознавець, лінгвіст-поліґлот, етнограф, літературознавець, педагог.
Біографія
Народився 3 січня 1878 року в Бахчисараї, у родині каліграфа, котрий славився прекрасним арабським письмом і передав своє вміння синові. Рік (1895) провчився в Османській імперії, потім із метою самоосвіти відвідав Каїр (1908). В анкетах скромно вказував власну освіту як «незакінчену середню». Це, однак, не заважало вищим навчальним закладам запрошувати його як викладача.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/%D0%97%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D1%80%D0%BB%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B5-23092010%28111%29.jpg/200px-%D0%97%D0%B8%D0%BD%D0%B4%D0%B6%D0%B8%D1%80%D0%BB%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D1%80%D0%B5%D1%81%D0%B5-23092010%28111%29.jpg)
Як вчений, сформувався під впливом кримськотатарського просвітителя Ісмаїла Гаспринського. Працював у редакції першої кримськотатарськомовної газети «Терджиман» (у 1906 і 1910–1916 роках), поєднуючи журналістику з викладанням у славнозвісному Зинджирли-медресе. Пізніше, навесні 1921 року, за його ініціативою та при безпосередній участі в будинку, де друкувався «Терджиман», відкрито дім-музей Гаспринського.
У 1917 році обирався делегатом «Курултаю».
Викладав османську мову і східну каліграфію (пізніше — кримськотатарський фольклор і етнографію) у Кримському університеті (після 1925 року — Кримський педагогічний інститут). Читав лекції у Київському і Харківському університетах. Володів українською мовою. Був знайомий з Павлом Тичиною.
У 1925 році виявив разом із Усеїном Боданінським у старожила села Капсіхор рукопис дастану (поеми) Джан-Мухаммеда-ефенді «Тугай-бей» (1648) — перлини кримськотатарської поезії XVII ст.
Заарештований НКВД у Баку за «участь у націоналістичній контрреволюційній організації». Розстріляний у Сімферополі 17 квітня 1938 року.
Бібліографія
Літературні твори
- «Чора-батир» (лібретто опери про оборону Казані від Івана Грозного — в співавторстві з Асаном Рефатовим, 1923),
- «Бахчисарайський фонтан» (музична драма, 1926).
Деякі наукові праці
- Qart muallim ve yazıcılarımızdan İsmail Gasprinskiy // Oquv İşleri, No. 2 (червень 1925) (крим.)
- Татарские тамги в Крыму. // Известия Крымского ПДИ, 1927 г., т. 1, с. 32—47. (рос.)
- Старокрымские и отузские надписи 13 — 15 вв. // Известия Таврического общества истории, археологии и этнографии, 1927 г., т. 1, с. 5—17. (рос.)
- Старокрымские надписи по раскопкам 1928 г. // Известия Таврического общества истории, археологии и этнографии, 1929 г., т. 3, с. 152—159. (рос.)
- Эпиграфические находки [на Чуфут-Кале] // Известия Таврического общества истории, археологии и этнографии, 1929 г., т. 3, с. 183—187. (рос.)
- Татарська поема Джян-Мухамедова про похід Іслям-Гірея_2 спільно з Б. Хмельницьким на Польщу 1648—1649 рр. за рукописом з матеріалів етнографічної експедиції КримНКО по Криму влітку 1925 р. // Східний світ, 1930 р., № 3, с. 163—170.
- Татарские документы XV—XIX вв., хранящиеся в Центрархиве Крымской АССР // Бюлетень ЦАУ Крымской АССР. — 1931. — № 3(6). (рос.)
- Крымско-татарские и турецкие исторические документы XVI—XIX вв., вновь поступившие в Крымский Центрархив // Бюлетень ЦАУ Крымской АССР. — 1932. — № 2(8). (рос.)
Збірки
І народився день : збірка / Ісмаїл Гаспринський, Номан Челебіджіхан, Осман Акчокракли, Асан Сабрі Айвазов, Дженгіз Дагджи, Юсуф Болат, Шаміль Алядін, Уріє Едемова, Шевкет Рамазанов, Ервін Умеров, Таїр Халілов; пер. Майє Абдулганієва, Надія Гончаренко, Диляра Абібулаєва, Віктор Гуменюк, Данило Кононенко, Петро Коробчук, Шахсніє Дегерменджи, Таміла Сеітяг'яєва, Володимир Даниленко, Лідія Любимова. - Київ : Майстер книг, 2018. - 360 с. - (Кримськотатарська проза українською). - ISBN 9786177652013[2].
Примітки
- ↑ Identifiants et Référentiels — ABES, 2011.
- ↑ «І народився день» ‒ нова сторінка у книговиданні. Крым.Реалии (укр.). 29 червня 2020. Процитовано 1 червня 2024.
Джерела та посилання
- Акчокракли, Осман Нурі Асан-оглу // ВУЕ
- Деякі твори Османа Акчокракли мовою оригіналу(крим.)
- Краткие биографические сведения об авторах материалов и некоторых упоминаемых в документах крымско-татарских деятелях (рос.)
- Повернення з депортації (укр.)
- Державний архів в Автономній республіці Крим (укр.)
- Web-бібліографія старої України 1240—1800 рр. (укр.)
- «А я й не знав, що Ви такий!» (укр.)
- Библиография по Крыму (рос.)
- Акчокраклы (рос.)
- Осман Акчокраклы (1878—1938) — писатель, ученый, педагог.[недоступне посилання з квітня 2019] (рос.)
- Убийство крымской интеллигенции (рос.)
![]() |
Це незавершена стаття про науковця. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
- Народились 3 січня
- Народились 1878
- Померли 17 квітня
- Померли 1938
- Викладачі Таврійського університету
- Науковці Санкт-Петербурзького університету
- Уродженці Бахчисарая
- Кримськотатарські письменники
- Кримськотатарські журналісти
- Кримськотатарські історики
- Кримськотатарські мовознавці
- Кримськотатарські етнографи
- Кримськотатарські літературознавці
- Кримськотатарські педагоги
- Репресовані
- Розстріляні в СРСР