Село Авдарма рум. Avdarma | |||||
| |||||
![]() | |||||
Основні дані | |||||
---|---|---|---|---|---|
46°15′15″ пн. ш. 28°50′22″ сх. д. / 46.25416666669477195° пн. ш. 28.83944444447177702° сх. д.Координати: 46°15′15″ пн. ш. 28°50′22″ сх. д. / 46.25416666669477195° пн. ш. 28.83944444447177702° сх. д. | |||||
Країна |
![]() | ||||
Район | Гагаузія, Комратський округ | ||||
Комуна | Авдарма | ||||
Засновано | 1820 | ||||
Перша згадка | 25 травня 1816[2] | ||||
Населення | 3564 особи (2004, перепис[1]) | ||||
Поштові індекси (Poșta Moldovei) |
3817 | ||||
Телефонний код | +373-298 | ||||
Висота над р.м. | 130 м | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція | Кульма | ||||
До станції | 7 км | ||||
До районного центру | |||||
— фізична | 15 км | ||||
До Кишинева | |||||
Місцева влада | |||||
Вебсторінка | avdarma.com | ||||
Примар | Іван Касым | ||||
Ідентифікатори і посилання | |||||
GeoNames | 618629 | ||||
Freebase | /m/05t0cl2 | ||||
Карта | |||||
![]() | |||||
![]() |
Авда́рма (рум. Avdarma) — село Комратського округу Гагаузії Молдови, утворює окрему комуну.
Село було засноване гагаузами, де вони зараз становлять 94,2%.
Населення утворюють в основному гагаузи — 3356 осіб, живуть також росіяни — 47, українці — 43, молдовани — 42, болгари — 32, цигани — 25.
21 листопада 2011 в селі було відкрито музей. Засновник - Федор Язаджи.
Географічні відомості
Недалеко протікає однойменна річка довжиною близько 20 км - права притока річки Лунга, ліва притока річки Ялпуг [3]. Розташоване в одномісній долині pf 18 км на південний схід від міста Комрат та за 123 км на південь від Кишинева. Існує з 16 століття (1563г.).
Історія села
Носить тюркську назву [4]. Вперше село Авдарма згадується в архівних документах в 1563 році. На честь цього в центрі села споруджена стела, де написана дата заснування села і вказані населені пункти, звідки переселилися перший жителі. Російський історик А. Скальковський в 1848 р в книзі "Болгарські колонії в Бессарабії та Новоросійському краї" пише, що топонім Авдарма означає "Бандитську ущелину". Вчений зазначає, що "жителі хороші господарі ... Церква дерев'яна 1; будинків 86; жителів 93 сім'ї, з 515 о.п. душ; землі 5700 десятин ".
У "Словнику гагаузьких географічних термінів" І. Дрона відзначено, що топонім Авдарма "за походженням є ногайським і спочатку, мабуть, відносився тільки до долини, по якій протікає річка". За народними переказами, які підтверджуються архівними документами, Авдарма утворили переселенці, які спочатку оселилися в селищі Орак (нині Леовський район Республіки Молдова) в період російсько-турецької війни 1787-1791 рр. У 1820 р в селі Авдарма проживали 54 сім'ї, які переселилися з сіл: Горічане та Бежанова (Болгарія), Орак (Молдова, Леовський район).
Гагаузький просвітитель Михайло Чакір писав у книзі "Історія гагаузів Бессарабії" в 1934 р, що старожил з села Авдарма Микола Касим зберігав грамоту, яку дав гагаузам боярин Балиш, у маєток якого входило і село Орак: "Орацькі гагаузи чесні, правдиві, сумирні, майстрові, добродушні, гостинні, подорожніх зустрічають, як родичів, працьовиті, миролюбні, добрі, остерігаються пияцтва, скандалів, всякого зла. У селах Орак і Чадир серед гагаузів не було ні злодійства, ні грабежу, а ні шахрайства".
Спочатку село розташовувалося на урочищі Лунга, де протікає річка Лунга. У той час на цій землі жили буджацькі татари. Вони займалися скотарством, тому вони і вибрали цю землю для осілого життя. Сьогодні ця місцевість називається "Йозокай". І сьогодні на цій ділянці є криниця, яка називається "Татар чьошмесі" ("Татарське джерело"). Воно має два джерела: з одного тече холодна вода, з іншого - трохи тепла. Видно, що вони об'єднані глиняними трубами. Старожили розповідають, що татари після російсько-турецької війни сховали золото, нібито, сподіваючись коли-небудь повернутися за ними. Золото ніхто не знайшов, але в 70-ті роки XX ст. люди знаходили там курильні трубки, глиняні черепки. Навпроти татарського джерела є височина, на вершині якого росте велике товсте грушеве дерево, на якому лежить відбиток минулого. Старожили розповідали, що це дерево видно з села Циганка, яке знаходиться біля річки Прут. Це дерево в 2003 р занесено до "Червоної книги" Республіки Молдова та охороняється законом.
Відомі люди
- Грек Гнат Георгійович — радянський і український спортсмен і тренер.
Примітки
- ↑ Національне бюро статистики Молдови
- ↑ Nicu V. Localitățile Moldovei în documente și cărți vechi: îndreptar bibliografic. Volumul 1: A-L — Chișinău: Universitas, 1991. — 508 с. — ISBN 5-362-00841-2
- ↑ : //turkolog.narod.ru/info/I379.htm До етимології ряду топонімів тюркського походження (Територія Республіки Молдова)
- ↑ Рамай Юлдашев. Гагауз Єрі. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 27 жовтня 2015.
![]() |
Це незавершена стаття з географії Молдови. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |